U nás byl v posledním roce velmi divoký vývoj cen paliv. Z relativně běžné hladiny kolem 36-38 korun se vyšplhaly ceny na hranici padesátikoruny za litr. Ve srovnání s tím lze v některých zemích naplnit nádrž auta skoro zadarmo.
Kde je nejlevnější nafta a benzín na světe?
![Nejlevnější nafta a benzín na světě](/data/blog-article/illustration/orig/nejlevnejsi-nafta-a-benzin-na-svete.jpg)
Články na téma ceny pohonných hmot:
- Ceny pohonných hmot v ČR
- Zdražení paliv - jak dlouho potrvá a jak vysoko mohou ceny jít?
- Ceny pohonných hmot v Evropě
- Čerpací stanice ONO - jaká je cena nafty a benzínu?
- Nejlevnější nafta a benzín na světě - právě čtete
- Cena benzínu a nafty v Polsku opět stoupla
Nejlevnější benzín a nejlevnější nafta
Povídáme-li se na žebříček opravdu všech zemí, kde se benzín prodává a jeho cena je sledována, pak nejlevněji vychází Venezuela (v přepočtu 0,36 koruny za litr), Libye (0,7 Kč) a Írán (1,19 Kč). Podíváme-li se na ceny nafty, tak tam je to velmi podobné, jako u benzínu. Vede Írán (0,25 Kč), následuje Venezuela (0,36 Kč) a Libye (0,70 Kč).
Venezuela má extrémně nízké ceny paliv primárně díky masivnímu ropnému průmyslu. V 90. letech se v zemi dostal k moci radikálně levicový Hugo Chávez, po jehož smrti nastoupil do úřadu Nicolás Maduro. Venezuela si prošla extrémní inflací, nedostatkem potravin a mohutnými protesty proti komunistické vládě. Je tam vysoká kriminalita a ceny paliv jsou pro našince asi jediné pozitivum.
Bezpečno není ani v Libyi, kde je palivo levné díky dotacím vlády. Ano, stát zde skutečně dotuje benzín a naftu, přičemž cena není tržní, ale kontroluje ji státní úřad. Zásoby ropy jsou zde největší na celém africkém kontinentu, přesto většinu paliv Libye dováží. Z důvodu špatné bezpečnostní situace je těžba ropy nestabilní, stejně tak její následné zpracování a distribuce.
Proč je benzín tak levný v USA?
Není žádné tajemství, že Spojené státy americké mají levná paliva, benzín tam vychází na v přepočtu 22,36 Kč, nafta na 25,2 Kč. Srovnání s Venezuelou to sice nesnese, ale ceny jsou pro našince i tak velmi příznivé. Souvisí to s nízkými daněmi z paliv, které se nezměnily od roku 1993. Jakékoliv zvýšení cen paliv USA ekonomicky dost zásadně brzdí. Má to historické důvody, protože je tam mnohem nižší „ekonomická hustota“. Města jsou stavěna kolem ekonomických center, ke kterým se postupně přilepují „suburbs“, tedy předměstí, kde je ekonomická aktivita mizivá. Vše je skutečně členěno způsobem, že se ekonomické interakce, tedy nákupy a prodeje služeb i zboží odehrávají daleko od těchto předměstí. Pakliže v Evropském městě potřebujete nakoupit, můžete dojet do obchodu na kole nebo dokonce dojít pěšky. V USA je to ve většině větších měst nemožné, proto se tam lidé tak rádi dopravují auty. Zvýšení cen paliv se tedy velmi výrazně projeví na celé ekonomice, a to nejenom na cenách zboží, ale i na ochotě lidí kupovat věci, které nejsou úplně nezbytné. V konečném důsledku se tak vyšší daně z paliv státu velmi negativně vrátí na nižším výběru daní jiných.
Zdroj médií: Depositphotos.